Alle lokalsamfunn trengte et «Folkets hus» og vi i Ytterbygda skulle ikke være dårligere enn andre lokalsamfunn. I 1919 bestemte noen driftige ytterbygdinger seg for at de skulle skaffe et sted som man kunne samles på, arrangere selskaper, møter og fester.
![](https://ytterbygda.no/wp-content/uploads/2021/09/130_1-300x256.jpg)
23. Februar 1919 ble tomten kjøpt av Josefine Syvertsen Foss (1868-1956) for kr 1.000,-. Det ble først laget et dansegulv slik at man kunne leie dette ut til dansearrangementer og skaffe leieinntekter. Stedet fikk fort kallenavnet “Plata” eller “Trampen“. Det ble samlet inn penger ved basarer, loddbøker, møter og lignende. Innsamlingen varte i flere år før det ble bestemt at det var nok penger på bok til å fullføre byggingen av et hus – “Folkets hus”.
Sommeren 1927 startet selve byggingen av selve huset og i desember samme år var det innvielsesfest. Fra 1928 hadde altså Ytterbygda eget utleielokale og Kristian Holmsen (1898-1951) var vaktmester som leide leilighet i 2. etasje for kr 20,- på mnd.
Det første året ble det leid ut til: Sanitetsforeningen, Medisinkassen, Arbeiderforeningen, Danseskolen, A. Jahr, Pigeforeningen, Skog og Land avd. 169, Hornmusikken, kinodrift, Kvindeforeningen og Idrettsforeningen. Det var også egne arrangementer og fester her. Leie av hele lokalet i 1928 var på kr 20,-.
Les skildringen som Rolf Solberg og Andreas Bøhler skrev – basert på regnskapsboken for Folkets hus som ble kjøpt inn i 1919, i linken fra Enebakk historielag lenger ned.
Frem til slutten av 1960-tallet ble det vist kinofilm på opphengt lerret 1 gang i uken. Filmplakater ble hengt opp på låveveggen til Sverre Smed en uke i forveien slik at folk kunne glede seg til neste ukes filmer. Først en barnefilm, deretter pause og så kom voksenfilmen. De første 14-15 åringen kom litt før og hjalp kinomannen med utstyr for å kanskje få en gratis billett – noe mange også fikk. Andre gjemte seg etter barnefilmen for å ha et håp om å kunne se voksenfilmer som Dracula og Tarzan.
![](https://ytterbygda.no/wp-content/uploads/2021/09/130_3-300x229.jpg)
Etter mange år med flittig bruk ble «Folkets hus» i 1950 solgt til DRIV IL som året etter pusset det opp.
DRIV IL arrangerte mange løp/skiløp her på 1950/60-tallet og jeg har blitt fortalt at det ikke fantes garderober eller muligheter for dusj etter skirenn – noe som ble spennende for ungjenter i tenårene. Der hvor Østmarka barnehage ligger i dag var det en flott kolle som publikum satt og så på skirennene mens de koste seg med medbragt mat og drikke.
Etter ca. 10 år kom spørsmål opp om å selge lokalet på et styremøte i DRIV IL. Arne Johannes Svarthol (1918-1993) kjøpte eiendommen i 1967 og stedet har forblitt i privat eie siden da.
Dugnadsviljen i bygda var stor i bygda på 1920-tallet og med 3.000 innbyggere totalt i Enebakk ble det reist flere slike hus. Folkets Hus, Bøndenes Hus, Ignarbakke og Enebakkstrandens forsamlingslokale. Det var nok mange som bidro med mye av fritiden sin på den tiden.
ARKEOLOGISKE FUNN 🦕🔎
Privat bruk av metallsøker
“En god rolleforståelse og et godt samarbeid mellom private metallsøkere og forvaltningen, er en forutsetning for at privat metallsøking kommer forskningen og fellesskapet til gode. Dette forutsetter tydelige retningslinjer som sørger for en enhetlig forvaltning i tråd med dagens lovverk.” Les regelverk her.
GAMLE AVISOPPSLAG 🗞📰
Her følger noen gamle avisoppslag som handler om denne tavlen eller tavlens tema. For å spare plass, er bildet klippet og limt for å komprimere relevant innhold.
LINKER & REFERANSER 🔗↗️
Informasjonen på denne siden er skrevet og satt sammen av forskjellige referanser gjengitt i linkene under her.
↗️ IGN Nr 1 – 2012 – Folkets hus – se side 13 (PDF). Utgitt av Enebakk Historielag.
↗️ Riksantikvaren – Privat bruk av metallsøker … (PDF her.)
↗️ Metallsøker.no – Retningslinjer for metallsøking i Norge …
RELATERTE TAVLER 🔗➡️
Her er listen med andre relaterte tavler. Da kan du lett manøvrere deg frem til andre tavler med tilvarende tema.
➡️ 016 Sverre Smeds hus